Röviden a Rábaközről
A Rábaköz a Kisalföld
egyik jellegzetes kistája. Győr-Moson-Sopron megyében, a Csornai és Kapuvári járásban
helyezkedik el.
Délen és keleten
a Rába, nyugaton a Répce határolja, északon a két folyó hordalékkúpja választja
el a Hanságtól.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEjvUKYJ-QVDaANFARkWs9ULlTt4Y-kOECbuQ5E4fGvPQPDcP6FgoCwZrGm6hFblUWYQl3bXVMR_XW9Rv6WpWUJ8zEht26-ZufKE44PnjPZiz1tZcczFi2LHZFAOZ9X0pswCkcrswQTs3I8/s400/R%25C3%25A1bak%25C3%25B6z.png) |
Rábaköz elhelyezkedése Magyarország térképén |
Ha a Szigetköz
a Duna ajándéka, akkor a Rábaközt a Rábának köszönhetjük. Ez a folyó építette a
felszínt és adta meg az élet lehetőségét a jó termőfölddel és a dús füvű legelőkkel.
A tatár-török égette, vízjárta föld a nép szorgalma révén mégis újra és újra éledt,
és örökül hagyott nekünk Árpád-kori templomokat (Rábaszentmiklós és Árpás), török
világra emlékeztető kőoszlopokat, barokk kastélyokat (Mihályi és Szany), a múlt
századi virágzó állattenyésztéshez kapcsolódó faluképet (Bogyoszló és Szil), és
messze földön híres népművészetet, szép viseletet (Dör és Szany). Táncaik közül
a kónyi, kapuvári, szanyi verbung országosan ismert, de legalább ilyen híres a gyertyás
legénytánc és a szárföldi dús.
A Rábaköz ismert
hímzései szorosan összefüggenek a népviselettel, hiszen ezek teszik őket olyan díszessé,
gyönyörűvé.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEgkPSMIDIFgvA5hHr0klejSflMQTKzUdkYB9ZC6-VLB5sANbc-pUjcRl0nnDJH9d_S_F-akqk02VJ4X68OXHbcJJ9G_3RG_EK_k4N0itvZevC6g5D9WdnOZEUsECqNsMnerx3j2s9bvm0k/s400/R%25C3%25A1bakzi+h%25C3%25ADmz%25C3%25A9s2.jpg) |
Rábaközi hímzés |
A régi kézművesipart
ma is híressé teszik a csornai kékfestők, a döri fazekasok, a höveji csipkehímzők.
A nagy teljesítményű
modern malmok mellett a régi molnárélet emléke a gyórói vízimalom, amely mára sajnos
rommá lett.
A népi táplálkozás
hagyományos ételeit is megtanulhatjuk még, például a legjellegzetesebb süteményt:
a rábaközi perecet. A hagyomány szerint közel kétszáz éve sütik. Ünnepi alkalmak,
lakodalom, keresztelő, búcsú süteménye, és ajándékozásra is kiválóan alkalmas.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEgyMYnAr9x7GMHfjzQ8YRu67_dHOm65w7pUmGuX_Ldf1HKo9Pz3yntZ6cgR0BS-Bu_koPUd_TOouG-9lwxQTKeDdzZx1q8P8wqYE7vcTkP9Nm7vj-kBkHHW0jJcPNO63lHYXyXPqPtYNAc/s400/R%25C3%25A1bak%25C3%25B6zi+perec1.jpg) |
Rábaközi perec |
A Rábaköz ontja
értékeit a mai ember számára. Táji szépségeit, történelmi emlékeit, hagyományait,
művészetét csak meg kell ismernünk, meg kell látogatnunk, hogy megszerethessük.
Földrajzi adottságok
A Rábaköz növényvilága
a hosszú idő óta civilizált, mezőgazdasági művelés alá vont területek jellegzetességeit
mutatja. Szántóföldjei túlnyomórészt jó minőségűek, a legfontosabb termesztett növények
a kalászos gabonák, a kukorica, a repce. A petőházi cukorgyár bezárásáig jelentős
területen termesztettek cukorrépát is. A vidéket természetes állapotában eredetileg
erdőség borította, a hajdani mocsári és tölgyes erdők zömét azonban régen kiirtották.
A megmaradt erdőfoltok jellemzően keményfás társulások kocsányos tölgy főfafajjal.
A térség jellegzetes
vonása a mérsékelten száraz éghajlata. A csapadék 600-650 mm, de itt is vannak „alföldi”
szárazságú esztendők. A terület azonban ennek ellenére a magasabb légnedvesség és
a mindig bőséges talajvízkészlet miatt sohasem szenved olyan méretű aszálykárokat,
mint a Nagyalföld. Jellegzetes a gyakori erőteljes északnyugati-nyugati irányú légmozgás.
A terület felszíni
képződményei a medencéket közrefogó dombokon lösz, löszös homok, a medencében 0,5-5
m vastagságú iszapos agyag, homokos képződmények borítják a törmelékkúpot.
A metamorf alapkőzet
és miocén korú agyag és agyagos márga képződmények vízrekesztő jellegüknél fogva
vízbeszerzésre nem jöhetnek számításba.
Turizmus, állatvilág
A tájegység turisztikai
vonzerői alapján markáns, természeti profilú vonzásövezetek rajzolódnak ki a térség
északi és délkeleti szegélyterületein; ezek vonzási csomópontoknak tekinthető, kínálati
övezetekké fejleszthetők. A csornai kistérségi társulás a turisztikai kínálat előmozdítására
most készíti el a turizmus fejlesztési programját.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEjwgYK4_5v7tRWN07rG60LEOpCe3eOhaIl5Ih7TwZdjubrovkzAOqfwikwQFcl8X0RlrWYtxqi9OaFyPjWohNrQzzlbydql7jSvOXJv1FCHOnrs3BS6VesaBsP7ACEqQlh751UslhHlEGg/s400/R%25C3%25A1bak%25C3%25B6z+a+M%25C5%25B1v%25C3%25A9szete+V%25C3%25B6lgy%25C3%25A9ben.jpg) |
Rábaköz a Művészetek Völgyében |
Az ökoturizmusnak
a Tóköz adottságai kiválóak, hiszen a kistáj bővelkedik lápos, mocsaras területekben,
a nádasok, bokorfüzesek, gazdag élővilágot rejtenek. A Rábca, illetve Keszeg-ér
által természetes módon kialakult Barbacsi-tó valamint a Fehér-tó a táj legnagyobb
természeti értékének tekinthető. A szigorúan védett, csak engedéllyel látogatható
Fehér-tavi ökoszisztémába mintegy 200 madárfaj (többek között a szigorúan védett
vörös gém, nagy kócsag és bölömbika) tartozik. A lápos, mocsaras Hanság maradványaként
fennmaradt, a Ramsari egyezmény hatálya alá eső vizes élőhelyeken olyan ritka állatfajok
figyelhetők meg, mint például a patkányfejű pocok, vagy a lecsapolásokkal párhuzamosan
mára sajnos csak igen kevés helyen megmaradt réti csík és lápi póc halfajok. A zavartalan
bioszféra megfigyelésére érkező ornitológusok, biológusok mellett immár évek óta
egy ornitológiai tábor keretében szervezett gyerekcsoportok is látogatják a területet.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEgO4JK1VHSiEv64KilBV3VRuPKHpiSMNxWRd4rwm51sQF90d8ki7HDTj2g-BFYnKGnXKLDjsjlLq58Km2dpgxQUj1hKYWBIB2gXQhYybvFGF1Lx74SOTGVG4_ZpBCVPIAJ60uGjHka6MKo/s400/nagy+k%25C3%25B3csag.jpg) |
Nagy kócsag |
Vadállományát
tekintve döntően apróvadas jellegű (mezei nyúl, fácán), a nagyvad-fajokat a nagy
egyedszámban jelenlevő őz képviseli. A gímszarvas időszakosan jelenik meg, a Rábaközt
övező szomszédos tájakról érkezve.
A páratlan természeti
értékek mellé párosul Burgenland, a Fertő, valamint a Duna-menti kerékpárút közelsége,
így az ökoturizmus fellendülésének lehetőségei adottak.
Termálturizmusról
alig beszélhetünk, hiszen a tájegység két ilyen strandját csak a nyári időszakban
hasznosítják. A terület alatt vannak ugyan kiterjedt termálvíz bázisok,
gyógyfürdőként azt azonban csak Csornán és Kapuváron hasznosítják.
Jelentősnek tekinthető
a Rábán nyaranta megjelenő víziturizmus.